„Građani nemaju potpuni uvid u kršenje zakonskih propisa u procesu finansiranja izborne kampanje, niti mogu dobiti odgovor na pitanja da li i u kojoj meri se zloupotrebljavaju sredstva iz različitih budžetskih izvora, jer ne postoje institucije koje bi se proaktivno bavile rešavanjem ovog pitanja i utvrđivanjem činjenica“, zaključak je debate „Ko plaća, ko kontroliše?“ koju je organizovala CRTA u okviru Festivala demokratije.
Odluku Posebnog odeljenja Višeg javnog tužilaštva u Novom Sadu da odbaci krivičnu prijavu, koju smo povodom nepravilnosti uočenih na dan lokalnih izbora u Lučanima podneli protiv NN izvršioca iz opštinske uprave Šida, vidimo kao još jedan primer nespremnosti institucija da sprovode zakone i kontinuirano štite fer i slobodne izbore.
Građani imaju moć je zajednička inicijativa koju, uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), sprovode CRTA, Beogradski centar za bezbednosnu politiku, Partneri za demokratske promene Srbija i Nacionalna koalicija za decentralizaciju. Inicijativa Građani imaju moć usmerena je na osnaživanje lokalnih nosilaca promena (organizacija civilnog društva, građana, aktivista, novinara) da zahtevaju odgovornost u radu institucija i donosilaca odluka i aktivno učestvuju i pokreću inicijative usmerene na borbu protiv korupcije i unapređenje odgovornosti u svojim lokalnim zajednicama.
Birači imaju pravo da budu informisani o izbornoj ponudi i ponašanju izbornih aktera, kako bi mogli da donesu odluku kome će dati glas. Neophodno je da se svim izbornim listama i kandidatima garantuje ravnomerna zastupljenost u elektronskim medijima. Ipak, tokom proteklih izbornih procesa u Srbiji pokazalo se da je pravo na informisanost, kao važna komponenta izbornog prava građana, institucionalno nezaštićeno.
Od 2009. godine kada je usvojena prva Ured¬ba o merama podsticaja za proizvodnju električne energije korišćenjem obnovljivih izvora energije (Sl. glasnik RS 99/09) status povlašćenog proizvođača električne energije, proiz¬vođača koji dobija državne podsticaje za proizvodn¬ju električne energije, stekli su vlasnici oko sto malih hidroelektrana, pretežno instalisane snage manje od 1 MW.1 Neka od ovih hidroenergetskih postrojenja su izgrađena i puštena u rad pre 2009. godine. Ova pos¬trojenja iznose 1,26% ukupnih kapaciteta.
Dan nakon što je gradsko veće Niša 31. marta 2018. donelo odluku o prenošenju vlasništva
nad aerodromom „Konstantin Veliki“ u ruke Republike Srbije, održan je prvi spontani
protest Nišlija i Nišlijki pred gradskom kućom, u kojoj se nalazi Gradsko veće i kancelarija gradonačelnika. Ovaj spontani protest predstavljao je uvod u proces koji će trajati naredna tri meseca, i koji će biti obeležen brojnim masovnim protestima građana i građanki Niša protiv odluke o „poklanjanju aerodroma“, da bi se završio 22. juna, na sednici Skuštine grada Niša, usvajajnjem odluke Gradskog veća.
Organizacije civilnog društva predlažu narodnim poslanicima da na sednici Narodne skupštine, koja počinje danas, iskoriste prisustvo kandidata za novog poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Milana Marinovića, i pomognu javnosti da sazna koji su stavovi kandidata u vezi sa rešavanjem ključnih problema u oblastima njegovog budućeg rada.
Preporuke za unapređenje rada Narodne skupštine predstavljene na konferenciji „Parlament-šta dalje?“
U cilju doprinosa pokretanju demokratskog funkcionisanja parlamenta, CRTA je sačinila 46 preporuka koje se odnose na postupak usvajanja zakona, jačanje parlamentarne kontrole nad izvršnom vlašću, veće uključivanje javnosti i poboljšanje saradnje s nezavisnim institucijama.
Preporuke su rezultat dugogodišnjeg istraživanja i praćenja rada Narodne skupštine u okviru Crtine inicijative Otvoreni parlament, zatim i aktivnosti narodnih poslanika i funkcionisanja skupštinskih mehanizama i procesa, te analize komparativne prakse i najboljih međunarodnih standarda. Spisak preporuka predstavljen u ovom dokumentu nije konačan niti iscrpan, već ograničen na prioritetne preporuke za koje CRTA veruje da mogu biti sprovedene u najkraćem mogućem roku, uz postojanje političke volje, spremnosti na dijalog i međusobnog razumevanja svih relevantnih aktera.
Naše teme
![nase-teme-dem-kultura nase-teme-dem-kultura](https://crta.rs/wp-content/uploads/2020/01/nase-teme-dem-kultura.png)
Demokratska kultura
Jer politika nije samo za političare. Naše je ljudsko i građansko pravo da učestvujemo u procesima u kojima se donose odluke koje utiču na naše živote. Dijalog nema alternativu.
![nase-teme-izbori nase-teme-izbori](https://crta.rs/wp-content/uploads/2020/01/nase-teme-izbori.png)
Slobodni i fer izbori
Jer su izbori osnovni stub demokratije. Pravo svakog građanina je da u slobodnim i fer uslovima donese odluku kome želi da poveri svoj glas. Svaki glas podjednako vredi. Za to se bore Građani na straži.
![nase-teme-institucije nase-teme-institucije](https://crta.rs/wp-content/uploads/2020/01/nase-teme-institucije.png)
Otvorene institucije
Jer su institucije servis građana. Potrebne su nam jake institucije sa integitetom koje štite javni interes.
![nase-teme-mediji nase-teme-mediji](https://crta.rs/wp-content/uploads/2020/01/nase-teme-mediji.png)
Slobodni mediji
Jer mediji treba da postavljaju pitanja i kritički sagledavaju stvarnost. Potrebni su nam mediji koji štite javni interes i bave se potrebama građana.